Szakmai beszámoló a PUB-K 76193. számú, „Minőség és élet. AZ emberi kapcsolatok hatása a szubjektív életminőségre című projekthez

UTASI ÁGNES: ÉLTETŐ KAPCSOLATOK. A kapcsolatok hatása a szubjektív életminőségre.  Új Mandátum Könyvkiadó  Budapest, 2008. 231 p.

Tartalom:

ELŐSZÓ

A SZUBJEKTÍV ÉLETMINŐSÉG OBJEKTÍV KERETE

A KAPCSOLATOK HATÁSA AZ ÉELTMINŐSÉGRE
            Miért lehet elégedett a szegény és elégedetlen a gazdag?
            A közösségi kapcsolatok és az elégedettség
            A kapcsolati indulatok hatása az életminőségre
            A társas együttlét és a minőségi élet
            A virtuális  és tárgyi kötelékek öröme
            A kapcsolatok szintetizált hatása az elégedettségre és boldogságra
            A kapcsolatok hatásával strukturálódó életminőségi csoportok

INTEGRÁLÓ KAPCSOLATOK NEMZETKÖZI ÖSSZEHASONLÍTÁSBAN
             Integráló kapcsolatok
             Az integráló kapcsolatok és az életminőség

TÁRSADALMI TŐKE ÉS BIZALOM

A MINŐSÉGI ÉLET KAPCSOLATAI
             Összefoglaló gondolatok és néhány következtetés

FÜGGELÉK

IRODALOM

                                          ÖSSZEFOGLALÓ            

 
Az emberi kapcsolatok fokozzák vagy csökkentik az elégedettséget és boldogságot, a szubjektív életminőséget. Az emberek igyekeznek adaptálni differenciált létviszonyaikat, s gyakran kapcsolataik segítségével, objektív feltételeiket adaptálva elégedetten élni. Az adaptációt nehezítik az új-kapitalista társadalom kihívásai. A kapcsolatok közül a közösség általános szükséglet, ám a közéletiség igénye csak a minta ötödénél található. Csak a biztonsági jólét és műveltség kiterjesztése fokozhatná többek közéleti igényét. Emocionális erőforrásokat, de bánatot is az emberek döntően közvetlen kapcsolataiktól kapnak. Az együtt töltött idő fokozza a szubjektív életminőséget, különösen a magántársaság, de örömforrás a virtuális és transzcendens kötelék is. A kapcsolatok kompenzációs és adaptációs hatásával alakított szubjektív életminőségi csoportok szerint a társadalom háromnegyede eddigi életével relatíve elégedett, fele jelenleg relatíve boldog, ötöde nem elégedett és nem is boldog.  A kapcsolatok szubjektív életminőségre gyakorolt hatásának 24 európai országot összehasonlító nemzetközi vizsgálata szerint a társadalmi többség szubjektív életminősége a legkedvezőbb az északi országokban, ahol nincs szélsőséges egyenlőtlenség, erős az interperszonális és intézmények iránti bizalom, integrált a társadalom. Életminőségüket a legkevésbé a poszt-szocialista országok és a relatíve szegény déli országok válaszadói érzik kedvezőnek.  Az új-kapitalista piacgazdaságokban csökkent sokak jóléti biztonsága, növekedtek az egyenlőtlenségek, szakadtak az emberek közötti kötelékek, csökkent a bizalom. E változások nehezítik a társadalmak lemaradó rétegeinek elégedettségi adaptációját.

 UTASI ÁGNES: VITALIZING RELATIONSHIPS. The Effects  of the Social Network on the Subjective Quality of Life .  Új Mandátum Könyvkiadó, Budapest, 2008.  226 p.

CONTENTS: 

FOREWORD

THE  OBJECTIVE FRAMEWORK OF THE SUBJECTIVE QUALITY OF LIFE
                The Effects of the Social Relationships on the Quality of Life
                What Can Makes the Poor Satisfied and the Rich Dissatisfied?
                The Effects of Relationship Emotions on the Quality of Life
                Companionships and the Quality of Life
                The Joys of Virtual and Material Relationships
                The Synthesised Effects of Different Types Relations on Satisfaction and Happiness 
                Quality of Life Groups Structured by Social Relationships  Effects

INTEGRATING SOCIAL RELATIONSHIPS IN INTEGRATIONAL COMPARISONS
                Integrating Social Relatinoships
                Integrating Social Remationships and the Quality of Life

SOCIAL CAPITAL AND TRUST
                 Confoderations and Some Conclusions

THE SOCIAL RELATIONSHIPS OF QUALITY LIFE 

LITERATURE 

                                                       ABSTRACT  

Human relations may increase or decrease subjective quality of life, satisfaction and happiness. The life conditions of people are differentiated, however, all of us want to lead a satisfied and happy life, despite the diversity of objective circumstances. Nevertheless, individual adaptations are impeded by macro-social barriers and challenges. Community relations are generally desired, but only the fifth of the sample is characterised by the need of public life. People primarily receive both emotional resources and sorrow from their direct relations. Time spent together, especially private company, raises subjective well-being; however, virtual relations are also sources of happiness. According to the subjective quality of life groups, created by the compensation and adaptation effects of relationships, three quarters of the society are relatively satisfied with their lives, half of them are relatively happy at present, and one fifth is neither satisfied nor happy. An international comparative survey of twenty-four European countries, that investigated the effect of relationships on subjective quality of life, indicates that the subjective well-being of the majority of society is the most favourable in the Northern countries, where no extreme inequalities exist, trust is strong and society is integrated. Respondents of the post-communist and the relatively poor Southern European countries experience their quality of life to be the most dissatisfactory. Wide social strata of the new capitalist market economies lack well-being security, inequalities have increased, earlier ties were disconnected due to rivalry, and the level of trust has decreased. In these societies, satisfaction adaptation is impeded by the difficulties that were created by macro-social changes.