Orczy LÅrinc ifjúsága, élete nagy része a tudományos kutatás által mostohán kezelt  XVIII. század elsÅ részére esik, melynek anyaga többnyire különbözÅ szisztémában, mértékben feldolgozott családi archivumokban és nem könyvtárakban kutatható. A Magyar Országos Levéltárban Årzött családi levéltár anyagának nagyfokú sérültsége, hiányossága a kutatás folyamán derült ki. S ez a tény Orczy LÅrinc ismeretlen leveleinek összegyájtését,  kiadásának eredeti tervét nagy mértékben módosította. E munkának az elképzeltnél bonyolultabb és idÅigényesebb voltát csak egyrészt  okozta az Orczyak családi levéltárának sajátos elrendezése. Az 1989-óta végzett kutatás eredményeként vált világossá, nincs sem pusztán leveleket tartalmazó anyag, sem csak az egyes családtagokra “lebontott” csomó. A magántermészetá, személyes dokumentumok, illetve az ezeket tartalmazó anyagok nagyfokú “elveszésével”, megsemmisülésével szembesült a kutató. Hosszú évek munkája után volt megállapítható az eltántnek, elpusztultnak vélt iratcsomók némelyikének megléte és Årzési helyének holléte. Így a kutatás célja maga az Orczy hagyaték lett, azaz a családi levéltár valóban hiányzó részeinek számbavételével maga a rekonstrukció. Orczy LÅrinc leveleinek, verseinek öszegyájtése ezzel a “számbavevÅ munkával” párhuzamosan haladt, miközben egy kritikai kiadás számára vált komputerizálttá. A munka során elÅkerült 13 eddig teljesen ismeretlen, 2007. decemberéig nyomtatásban meg nem jelent költemény. 

A 2005. februárjában kapott,  2008. december 31-ig meghosszabbított OTKA ösztöndíj eszközökben egy motherboard, egy laptop, digitális fényképezÅgép, egy szünetmentestáp-egység beszerzését tette lehetÅvé. Révai Miklós 1787-ben és1789-ben kiadott kötetek segítségével Orczy LÅrinc verskéziratainak biztos azonosítása és biztonságos számítógépre vitele történhetett meg. A laptop a levéltári munkát könnyítette meg. A kutatás a XVIII. századi magyar közéletben és mávelÅdéstörténetben jelentÅs szerepet betöltött Orczy család egyes tagjai iratai meglétének és hollétének megállapítását is végezte: I. LÅrinc hétéves háború idején írt leveleinek computerizálását, jegyzetelését; az Orczy-fiúk, I. József és I. László leveleinek “összeválogatását”.  A munka állásáról, eredményeirÅl, a fontosabb irodalomtörténeti dokumentumokról az ItK, a MKsz hasábjain tanulmányok formájában történt beszámoló. A különbözÅ helyeken való kutatómunkát, a szóbeli beszámolókat, azaz  tudományos konferenciákon való részvételt is az  OTKA- ösztöndíj tette lehetÅvé az utazás, a szállás költségeinek fedezésével.  Az elÅadások némelyike idÅközben már nyomtatásban is megjelent. A  hagyatékfeltáró munka során megtalált dokumentumok számos más alkalomhoz kötÅdÅ publikációs eredményt hozott: pl.Tüskés Gábor, Szelestei Nagy László tiszteletére írt tanulmányok.  A  megmaradt pénzek átcsoportosítása nemcsak  a minél eredményesebb eszközvásárlást tette lehetÅvé, hanem mintegy a kutatás eddigi eredményeinek összefoglalójaként az aradi  A.D. Xenopol megyei könyvtárban Florin Didilescu igazgató támogatásával az  Orczyanum köteteibÅl egy kiállítás megrendezését. A sokat emlegetett, de eddig még nem látott  családi könyvtár, mely a 19. században egy családtag ajándékaként, máig nem teljesen tisztázott körülmények között került el a familia tulajdonából, a magyar mávelÅdéstörténet szempontjából értékes régi nyomtatványok mellett, kéziratokat is tartalmaz. Napjainkban egy XVIII. századi magyar ,”több generációs” fÅúri könyvtár, a magyar irodalom-, mávelÅdés-, gazdaság-, had-, és történettudomány felbecsülhetetlen értéke. 
A több helyen folytatott kutatómunka tette lehetÅvé megtalálását és feltárásának elkezdését. Nagy és viszonylag ismeretlen anyagról, több ezer kötet meglétét  feltételezhetjük. A 19. század 2. felétÅl, Aradra kerültétÅl nem használták, nem kutatták értékéhez méltóan.